Frissítve ill. megerősítve: 2023.11.13.
hétfő
8:00
kedd
8:00
szerda
8:00
csütörtök
8:00
péntek
8:00
szombat
vasárnap
10:00
hétfő
8:00
kedd
8:00
szerda
8:00
csütörtök
8:00
péntek
8:00
szombat
vasárnap
10:00
Kapcsolódó információk
Gyóntatás a szentmisék alatt.
Szerdánként Szent József, szombatonként pedig a Lorettói litánia van a szentmise után.
Minden hónap első vasárnapján a 11 órási szentmise előtt rózsafüzér titokcsere, rózsafüzér imádság.
Szerdánként Szent József, szombatonként pedig a Lorettói litánia van a szentmise után.
Minden hónap első vasárnapján a 11 órási szentmise előtt rózsafüzér titokcsere, rózsafüzér imádság.
Közösségek a helyszínen
Biztosan vannak itt is különféle közösségek amikhez akár lehet csatlakozni is, de ezekről sajnos nem tudunk. A közösségek.hu oldalon lehet jelezni közösségek meglétét.
Bemutatkozás
A 1700. július 31-én történt a templom és rendház alapkövének elhelyezése. A rendház nagy lendülettel meginduló építkezése a Rákóczi szabadságharc kurucainak megjelenésével, majd a város elfoglalásával 1703-1705 között megtorpant, 1707. május 11-én a jezsuitáknak el kellett hagyni a várost. A rendtagok Sziléziába és Morvaországba mentek, a templom és a rendház értékesebb felszerelését a püspökségre szállították át. 1710-ben visszatérhettek a jezsuiták a városba. A rendház építése 1713-tól folytatódott, de lassan haladt. 1727-ben Johannes Battista Carlone a püspök építésze vette át az építkezés irányítását, s a rendház 1727-ben elkészült. A templomnak 1700-ban tették le az alapkövét, de építéséhez csak 1731-ben kezdtek hozzá. Mind ez ideig az átalakított török mecset volt a templomuk. Az 1700-ban jóváhagyott terv alapján épült az új templom. Feltételezhető, hogy az Egerben letelepedett építész, Carlone irányító szerepet játszott az építkezésnél, sőt a terveken is változtathatott. A főhomlokzaton alkalmazott rokokó ornamentika erre enged következtetni. A kanonokok és Almásy János földbirtokos által dott adományok elősegítették az építkezés gyorsabb haladását. 1732-ben beboltozták a szentélyt és 1734-ben átköltöztek a mecsetből az új templomba, amely már használható volt. Máriássy Sándor egri kanonok Szent Ignác napján megáldotta a templomot.
1736-ban befejezték a tetőt, beboltozták a hajót. 1737-ben elkészült az orgonakarzat, a templom kőpadozata, és megkezdték a torony építését. Felállították a Szent Kereszt-mellékoltárt.
1740-re mindkét torony elkészült, 1743-ban a díszes előcsarnok is felépült, 1742-44 között további négy mellékoltárt helyeztek el az oldalkápolnákba.
1769-70-ben a hatalmas főoltár szobrait Johan Anton Kraus jászói szobrász faragta, stukkómunkáit Johann Rueber bécsi stukkátor végezte, építésze pedig Francz József püspöki építőmester volt. Ugyanebben az időben festette ki Kracker János Lukács a templom boltozatait Borgia Szent Ferenc életét ábrázoló jelenetekkel.
A jezsuiták nem sokáig élvezhették díszes templomukat, mert 1773-ban a rendet feloszlatták. A templom és rendház a pásztói ciszterciták tulajdona lett, majd 1787-ben a ciszterci rendet is megszüntették. Átmenetileg a gimnázium igazgatója gondoskodott a templomról. 1800-ban a templom leégett és súlyosan megrongálódott, a tetőzet és a toronysisak elpusztult. 1802-ben a ciszterciek visszakapták a templomot és a többi épületet, amelyet rendbehoztak, de az 1827. évi nagy tűzvész újból nagy károkat okozott: az eső áztatta boltozatokon megsemmisültek Kracker János Lukács freskói. 1831-ben használhatóvá vált a templom: Lieb Antal egri festő új falképeket festett a boltozatokra, amelyek szintén nem voltak hosszú életűek, mert az 1835-ös és 1841-es földrengés során megsérültek. Az 1888-as nagy felújításkor, új mennyezetképek és dekoratív festés készült. Az 1925-ös földrengés után 1936-ban Korény József egri festő javította a templom belső díszítőfestését. A templomot 1968-69-ben állították helyre.
1736-ban befejezték a tetőt, beboltozták a hajót. 1737-ben elkészült az orgonakarzat, a templom kőpadozata, és megkezdték a torony építését. Felállították a Szent Kereszt-mellékoltárt.
1740-re mindkét torony elkészült, 1743-ban a díszes előcsarnok is felépült, 1742-44 között további négy mellékoltárt helyeztek el az oldalkápolnákba.
1769-70-ben a hatalmas főoltár szobrait Johan Anton Kraus jászói szobrász faragta, stukkómunkáit Johann Rueber bécsi stukkátor végezte, építésze pedig Francz József püspöki építőmester volt. Ugyanebben az időben festette ki Kracker János Lukács a templom boltozatait Borgia Szent Ferenc életét ábrázoló jelenetekkel.
A jezsuiták nem sokáig élvezhették díszes templomukat, mert 1773-ban a rendet feloszlatták. A templom és rendház a pásztói ciszterciták tulajdona lett, majd 1787-ben a ciszterci rendet is megszüntették. Átmenetileg a gimnázium igazgatója gondoskodott a templomról. 1800-ban a templom leégett és súlyosan megrongálódott, a tetőzet és a toronysisak elpusztult. 1802-ben a ciszterciek visszakapták a templomot és a többi épületet, amelyet rendbehoztak, de az 1827. évi nagy tűzvész újból nagy károkat okozott: az eső áztatta boltozatokon megsemmisültek Kracker János Lukács freskói. 1831-ben használhatóvá vált a templom: Lieb Antal egri festő új falképeket festett a boltozatokra, amelyek szintén nem voltak hosszú életűek, mert az 1835-ös és 1841-es földrengés során megsérültek. Az 1888-as nagy felújításkor, új mennyezetképek és dekoratív festés készült. Az 1925-ös földrengés után 1936-ban Korény József egri festő javította a templom belső díszítőfestését. A templomot 1968-69-ben állították helyre.